Bjørn Borup: – Køerne er gjort til nutidens hekse
Lokal landmand og Arla-ekspert klædte folketingspolitikere på med fakta fra stald og mark.
“Vi vil gerne blive klogere på landbruget, og vi vil gerne have faktuelle input til vores arbejde på Christiansborg. Jeg er ikke uddannet indenfor landbrug, og vi skal jo diskutere og træffe beslutninger, der har konsekvenser for erhvervet. Det skal ske på en ordentlig måde, og vi nødt til at opsøge viden, så vi sikrer en saglig diskussion. Vi skal have fakta med”, siger Kristian Bøgsted.
20. juni
Skrevet af: Birgit Eriksen
Solen skinnede, kornet stod frodigt på markerne og alleen til Mysagergård tog sig ud fra sin smukkeste side, da landmand Bjørn Borup bød velkommen til folketingspolitikerne Kristian Bøgsted og Kim Edberg – begge fra Danmarksdemokraterne.
Politikerne havde taget imod en invitation fra Landbrug & Fødevarer om at trække i gummistøvlerne og besøge en af landets landmænd.
“Vi vil gerne blive klogere på landbruget, og vi vil gerne have faktuelle input til vores arbejde på Christiansborg. Jeg er ikke uddannet indenfor landbrug, og vi skal jo diskutere og træffe beslutninger, der har konsekvenser for erhvervet. Det skal ske på en ordentlig måde, og vi nødt til at opsøge viden, så vi sikrer en saglig diskussion. Vi skal have fakta med”, siger Kristian Bøgsted.
“Vi skal kende både udfordringer og problemer, inden vi træffer beslutninger, og vi skal være på forkant. Når først beslutningerne er truffet på Christiansborg og alt ”eksploderer” i den virkelige verden, er det for sent eller det tager lang tid at ændre”, tilføjer Kim Edberg.
Blandt de højest ydende
I 2012 købte Bjørn Borup ejendommen, der ligger et kvarters kørsel vest for Aalborg. Her producerer 200 køer 2,6 mio. kilo mælk om årligt – et imponerende snit på 13.000 kilo mælk årligt.
“Så vi ligger blandt de 25 højest ydende herhjemme – og det motiverer mig at blive bedre.”
Bjørn Borup bor på gården med sin hustru Kirsten, der er kvægdyrlæge og medejer af Danmarks største kvægpraksis samt parrets fire børn i alderen 12 til 5 år.
Børnene er potentielle efterkommer til at drive gården videre.
“Men de skal virkelig ville det – ellers dør man i branchen”, understreger han.
Fokus på CO2
“En CO2-afgift vil koste på landmandens bundlinjen og kan få den konsekvens, at nogle mælkeproducenter må opgive fortsat drift”, lød konklusionen under gårdbesøget.
Samtidig viser de kolde tal fra Arla, at danske landmænd er særdeles klimaeffektive.
Arla har indført et pointsystem for alle sine landmænd, hvor mælkeprisen for den enkelte landmand blev direkte afhængig af mængden af tiltag for at nedsætte klimaaftryk eller beskytte biodiversitet på gården. Og Arla Foods har formået at reducere sine klimaudledninger med næsten 1 mio. tons fra 2021-23 – uden CO2-afgift.
Arla har i samarbejde med landmændene reduceret drivhusgasudledningen pr. kg. mælk med 23 % siden 1990, og i 2050 er målsætningen, at nettoudledningen fra produktionen – fra gård til forbruger – er 0.
Et erhverv under pres
Bjørn Borup oplever, at erhvervet er under stort pres.
“Det er virkelig op ad bakke. Folk har konstant meninger om min gøren og laden, så hvis man ikke kan abstrahere fra det og finde glæden ved at stå og kigge ud over en ny-skårlagt mark eller se på køerne, der producerer mælk, bliver man kulret.”
“Det er blevet lidt allmands ret at kritisere og have holdninger til vores erhverv i øjeblikket. Jeg ville ønske, man politisk stoler på, at vi leverer på miljø- og klimatiltag og giver os arbejdsro. Lige nu bliver vi presset, og det tynger mig faktisk lidt. Specielt her for et års tid siden, hvor køerne virkelig kom i medierne.”
“Heksen fra middelalderen går faktisk derinde”, siger Bjørn med et nik mod kostalden og tilføjer:
“Holdningen lige nu er, at det er klogt at smide hende på bålet og så er alt godt i morgen.”
“I min optik er det helt misforstået. Det er naturlige processer. Koen omdanner råvarer, som vi ellers ikke kan anvende til et højværdi-produkt i form af mælk.”
“Samtidig leverer vi fødevarer til 3. verdens lande. De bliver ramt, hvis vi stopper mælkeproduktionen for at redde vores lille hjørne af verden”, tilføjer Bjørn Borup.
Ok med afgift på brændstof og el
En CO2-afgift var også til debat på rundturen.
“Jeg vil gerne betale afgifter for brug af for eksempel el, plastik og brændstof som vi putter på vores biler og traktorer. Men jeg har svært ved at forstå, at vi skal have en økonomisk lussing, for de naturlige, biologiske processer, der sker i koen.”
![Mysagergård Mysagergård](https://usercontent.one/wp/www.agrinord.dk/wp-content/uploads/2024/06/image00003-scaled.jpeg?media=1713438213)
![Gårdbesøg Gårdbesøg](https://usercontent.one/wp/www.agrinord.dk/wp-content/uploads/2024/06/image00005-scaled.jpeg?media=1713438213)
Med på rundvisning var:
Kristian Bøgsted, Danmarksdemonkraterne
Kim Edberg, Danmarksdemonkraterne
Poul Pettersson, Arla
Bjørn Borup, landmand og bestyrelsesmedlem